הפגנת מחאה של בני הקהילה האתיופית בכנס עליה וקליטה
פרסום ראשון: בני הקהילה האתיופית מפגינים לאות מחאה על כך שהעליה מאתיופיה נעצרה ובני הפאלשמורה, למרות ההבטחות, טרם הועלו ארצה. ההפגנה מתוכננת בדיוק בשעה שבא אמור ראש הממשלה לנאום בכנס
![](/dyncontent/Old/ashdodnet/t_post/2011/old/634282162560658750.jpg)
קבלת פנים "חמה" של בני הקהילה האתיופית, שעשרות מהם הגיעו להפגין בכנס עליה וקליטה. הכנס נערך באולם יד לבנים באשדוד ועל פי התכנון, יביעו המפגינים את מחאתם בדיוק בשעה בה יעלה לנאום ראש הממשלה, בנימין נתניהו.
בני הקהילה האתיופית מוחים על כך שהעליה מאתיופיה נעצרה, ולמרות ההבטחות להעלות את אחיהם ארצה, בני הפאלשמורה עדיין נמצאים בסכנה גדולה באתיופיה. לטענת מארגני המחאה, אמורים להגיע עשרות מפגינים, שישאו שלטי מחאה.
בתחילת החודש פירסם גלי צה"ל שיו"ר הכנסת, רובי ריבלין, פנה לראש הממשלה במכתב, בו הוא מבקש מנתניהו להעלות את בני הפאלשמורה ארצה. מהפרסום בגלי צה"ל עולה שריבלין צירף למכתבו דו"ח שהכינה המשלחת הפרלמנטרית שביקרה באתיופיה. "דו"ח זה מוגש לך בזאת בבקשה כי הממשלה תפעל לפתרון סיפור אנושי טרגי זה ותפעל להשלים את המשימה ולסיים בכך את הרק המפואר בתולדות המדינה של העלאת יהודי אתיופיה”, כתב ריבלין במכתבו.
אין זו הפעם הראשונה שכנס העליה והקליטה משמש להפגנה נגד ראשי ממשלה- לפני שנתיים, בכנס עליה וקליטה הראשון, הפגינו תושבי אשדוד כנגד ראש הממשלה דאז, אהוד אולמרט, בגלל הסחבת שנקט בנושא הקמת בית חולים באשדוד. אז, בראש ההפגנה עמד ד"ר יחיאל לסרי, שכיום נמצא על תקן המארח.
רקע הפאלשמורה
הפלשמורה הם צאצאי יהודים שהשתייכו בעבר לקבוצת "ביתא ישראל", הקבוצה המוכרת של יהודי אתיופיה, אבל התנצרו מאז אמצע המאה ה-19. התנצרותם לא הייתה בדרך כלל תוצאה של כפייה ישירה אלא של לחץ חברתי וכלכלי ובעיקר של הקושי לחיות כיהודי באתיופיה הנוצרית של אותן שנים וההטבות הכלכליות והאזרחיות שניתנו לנוצרים, לעומת מעמדם הנחות של היהודים. משמעות המונח "פלשמורה" או "פלסמורה" (Falas Mura) היא ככל הנראה "פלאשים מומרים", קרי: אלה מקרב יהודי אתיופיה שהמירו את דתם לנצרות.
בני הפלשמורה לא עלו ארצה בשני מבצעי העליה הגדולים, שבהם הועלו רוב בני "ביתא ישראל" שחיו באתיופיה: "מבצע משה" ב-1984 ו"מבצע שלמה" ב-1991. למעשה, עוד במהלך "מבצע שלמה" הועלתה השאלה אם להביא גם את בני הפלשמורה (הרב הראשי הספרדי, מרדכי אליהו, צידד בכך), וראש הממשלה דאז, יצחק שמיר, החליט לא להביאם, במידה רבה על סמך היכרות עם עמדתם של כוהני הדת של עולי אתיופיה, שהתנגדו להכרה בפלשמורה כיהודים.
אחרי שנים של לחצים ובעקבות עתירה לבג"ץ, החליטה ממשלת נתניהו ב-1998 על העלאת בני הפלשמורה שכבר הצטופפו באדיס אבבה ובגונדאר, תוך הבהרה שמדובר במחווה הומניטרית של רצון טוב. עוד נאמר ש"זהו הגל האחרון", ושלא תתאפשר העלאת גלים נוספים.
ניתן להעריך כי מספרם בארץ של בני הפאלשמורה נאמד בין 20,000 ל-30,000, ומספרם של הממתינים לעלות לארץ נאמד במספר בודד של אלפים (נכון ל-2007).
תמונה: אתר האגודה ישראלית למען יהודי אתיופיה